Esimene maastikuratta võistlus korraldati USA-s kaheksakümnendate alguses. Sellest ajast on distsipliin kasvanud ja populaarsust kogunud igast küljest. Esimesed Maailma Meistrivõistlused, kinnitatuna UCI poolt, toimusid 1990. aastatel.
Maastikurattal on neli erinevat suunda: olümpiakross; maastikuratta maraton; downhill; four-cross; eraldi alana toome maastiku all välja ka cyclo-crossi.
Maastikusõit peab toimuma looduslikul maastikul, ei tohi sisaldada kunstlikke takistusi ning peab valdavas osas olema läbitav rattalt maha tulemata. UCI on välja toonud 7 erinevat ametlikku maastikusõidu võistlusala, milleks on:
• Olümpiaformaat – starditakse ühisstardist ja sõidetakse vähemalt 5–9 km ringidel, võistluse kestus on kuni 2 h 15 min. Võistlustrass peab sisaldama erineva raskusastme, reljeefi , tehnilise nõudlikkuse ja pinnasega rajalõike.
• Maraton – võistlus ühisstardist 3–4 h ja 60–120 km, mille trassil ei tohi olla kattuvaid rajalõike.
• Punktist-punkti sõit ehk ralli – analoog maratonile, kuid distants võib olla lühem 25–60 km.
• Lühirajasõit – sõit ühisstardist 1–5 km ringil, kestvusega kuni 1 h, võib sisaldada kunstlikke või looduslikke takistusi, kui need ei kujuta ohtu võistlejate tervisele. Reeglina jääb lühiraja võistlustel sõidetava ringi pikkus ajaliselt 2–5 min. vahele ning kogu võistluse kestus 20–30 min. piiridesse. Lühiraja sõitude alaliigiks on mägirattasprindid, mis võivad toimuda alla 1 km ringil ja kus ühe sõidu kogukestus jääb alla 5 min. Sprindid algavad ajasõitudega ja jätkuvad 2–8- liikmeliste väljalangemissõitudega, kus võitjad kohtuvad lõpuks finaalis.
• Individuaalstardist sõit – eraldistart maastikul pikkus 5–25 km.
• Meeskonnavõistlus ehk teatesõit – kus võistkonna moodustavad sama või erinevate võistlusklasside sportlased. Sõidetakse kuni 9 km ringidel ning võistkonna liikmed läbivad ringe kordamööda, kusjuures vahetuse üleandmise momendil peavad võistlejad kindlaksmääratud vahetusala jooksul olema füüsilises kontaktis. Ühisstardist alanud võistluse võitjaks tuleb võistkond, kelle viimase vahetuse sõitja ületab finišijoone esimesena.
• Mitmepäevasõit – analoog maanteesõidu velotuurile.
Eesti meistrivõistlused 2022. aastal:
Olümpiakross (inglise keelne lühend – XCO) on ainus olümpiamängude kavas olev maastikuratta võistlusdistsipliin. Võistlusklasside kaupa ühisstardist toimuvad võistlussõidud toimuvad 4-6km ringidel.
Maastikukrossimaraton (inglise keelne lühend XCM) sõidetakse 60-120km pikkusel rohkete tõusumeetritega maastikurajal.
Mäestlaskumine (inglise keelne lühend DHI) on võistlus kella vastu, kus võistleja peab läbima kiired ja tehnilised lõigud. Rattur peab näitama julgust ja ka täpseid tehnilisi oskusi, et läbida erinevaid looduslikke takistusi.
Päikselisel Jõulumäel peeti Husqvarna Eesti Olümpiakrossi karikasarja finaaletapp Nii nagu see oli eelmisel aastal, sai ka sellel aastal Husqvarna Eesti Olümpiakrossi karikasari läbi Jõulumäe XCO etapiga. 2021. aasta XCO EMV-d võõrustanud ja seejärel sarja finaaletapiks kujunenud Jõulumäe rada oli ka seekord nõudlik nii füüsiliselt kui tehniliselt. Samuti sai selgeks see, kes on 2023. aasta hooaja […]
Portugali maastikumaratonide karikasarja viimasel etapil Condeixa-a-Novas pälvis Maaris Meier teise koha. Sarja kokkuvõttes oli eestlanna kolmas. 74-kilomeetrisel distantsil oli eliitklassi naistest parim Melissa Maia ajaga 3:35.31. Meier pidas maha tõsise lahingu Celina Carpinteiroga, kuid pälvis lõpuspurdiga siiski teise koha. Mõlemad naised jäid võitjast maha üle 12 minuti. „Nädal enne võistluspäeva tundsin rada läbi sõites, et […]
Šveitsis sõidetud HC kategooriaga olümpiakrossivõistlusel Ökk Bike Revolution Huttwil pälvis Eesti valitsev meister Janika Lõiv (KMC MTB Racing Team) kuuenda koha. Kodupubliku rõõmuks võidutses Alessandra Keller (Thömus Maxon) ajaga 1:20.17, edestades ameeriklannat Kate Courtneyt (Scott-Sram MTB Racing Team; 1:20.43) ja uusmeremaalannat Samara Maxwelli (1:23.05). Lõiv kaotas võitjale nelja minuti ja 27 sekundiga ning sai kuuenda […]
Täpselt kaks nädalat enne Tartu Rattamaratoni peetud vestlusringis rääkis Eesti esimene naispresident Kersti Kaljulaid oma teekonnast harrastussportlaseks saamisel. Kuidas president Kaljulaid lapsepõlves spordipisiku külge sai? Mis on tema praegune lemmikala ning miks teda tihti ka rahvaspordiüritustel osalemas näeb? “Olen üles kasvanud üheksal ruutmeetril kolme inimesega. Seega elasin ma lapsena õues ning liikusin palju. Kooliajal pani ema […]
Laupäeval Kõrvemaal sõidetud Bosch Eesti maastikurattasarja finaaletapi võitis meeste arvestuses Markus Pajur, naistest ei olnud taas vastast Janelle Uibokandile. Kokku osales Kõrvemaa radadel peetud võistlussõitudes üle 650 ratturi, lisaks toimusid ka ajavõtuta lastesõidud erinevas vanuses mudilastele. Südapäeval startinud 47 km pikkusel põhisõidul sai eest ära viisik koosseisus Josten Vaidem, Oskars Muiznieks, Gert Jõeäär, Peeter Tarvis […]