Esimene maastikuratta võistlus korraldati USA-s kaheksakümnendate alguses. Sellest ajast on distsipliin kasvanud ja populaarsust kogunud igast küljest. Esimesed Maailma Meistrivõistlused, kinnitatuna UCI poolt, toimusid 1990. aastatel.
Maastikurattal on neli erinevat suunda: olümpiakross; maastikuratta maraton; downhill; four-cross; eraldi alana toome maastiku all välja ka cyclo-crossi.
Maastikusõit peab toimuma looduslikul maastikul, ei tohi sisaldada kunstlikke takistusi ning peab valdavas osas olema läbitav rattalt maha tulemata. UCI on välja toonud 7 erinevat ametlikku maastikusõidu võistlusala, milleks on:
• Olümpiaformaat – starditakse ühisstardist ja sõidetakse vähemalt 5–9 km ringidel, võistluse kestus on kuni 2 h 15 min. Võistlustrass peab sisaldama erineva raskusastme, reljeefi , tehnilise nõudlikkuse ja pinnasega rajalõike.
• Maraton – võistlus ühisstardist 3–4 h ja 60–120 km, mille trassil ei tohi olla kattuvaid rajalõike.
• Punktist-punkti sõit ehk ralli – analoog maratonile, kuid distants võib olla lühem 25–60 km.
• Lühirajasõit – sõit ühisstardist 1–5 km ringil, kestvusega kuni 1 h, võib sisaldada kunstlikke või looduslikke takistusi, kui need ei kujuta ohtu võistlejate tervisele. Reeglina jääb lühiraja võistlustel sõidetava ringi pikkus ajaliselt 2–5 min. vahele ning kogu võistluse kestus 20–30 min. piiridesse. Lühiraja sõitude alaliigiks on mägirattasprindid, mis võivad toimuda alla 1 km ringil ja kus ühe sõidu kogukestus jääb alla 5 min. Sprindid algavad ajasõitudega ja jätkuvad 2–8- liikmeliste väljalangemissõitudega, kus võitjad kohtuvad lõpuks finaalis.
• Individuaalstardist sõit – eraldistart maastikul pikkus 5–25 km.
• Meeskonnavõistlus ehk teatesõit – kus võistkonna moodustavad sama või erinevate võistlusklasside sportlased. Sõidetakse kuni 9 km ringidel ning võistkonna liikmed läbivad ringe kordamööda, kusjuures vahetuse üleandmise momendil peavad võistlejad kindlaksmääratud vahetusala jooksul olema füüsilises kontaktis. Ühisstardist alanud võistluse võitjaks tuleb võistkond, kelle viimase vahetuse sõitja ületab finišijoone esimesena.
• Mitmepäevasõit – analoog maanteesõidu velotuurile.
Eesti meistrivõistlused 2022. aastal:
Olümpiakross (inglise keelne lühend – XCO) on ainus olümpiamängude kavas olev maastikuratta võistlusdistsipliin. Võistlusklasside kaupa ühisstardist toimuvad võistlussõidud toimuvad 4-6km ringidel.
Maastikukrossimaraton (inglise keelne lühend XCM) sõidetakse 60-120km pikkusel rohkete tõusumeetritega maastikurajal.
Mäestlaskumine (inglise keelne lühend DHI) on võistlus kella vastu, kus võistleja peab läbima kiired ja tehnilised lõigud. Rattur peab näitama julgust ja ka täpseid tehnilisi oskusi, et läbida erinevaid looduslikke takistusi.
Laupäeval Saaremaal toimunud Red Bull Tour of Vikingsi jalgrattavõistlusel võidutsesid Siim Kiskonen ja Ann Christine Allik. Tänavuse võistlusraja valmistas ette saarlasest Eesti meister ja mullune võitja Mihkel Räim. 287 km pikkune rada viis Kuressaarest Sõrve Sääreni ja tagasi Kuressaare lossihoovi. Rada kulges nii kruusal kui ka asfaldil ning osalejad pidid rajal hakkama saama ilma igasuguse kõrvalise […]
Prantsusmaal Les Getsis peetud kuuendal maailma karika sarja etapil võidutses austerlanna Mona Mitterwallner (Cannondale Factory Racing). Janika Lõiv (KMC MTB Racing Team) pälvis 12. koha. Mitterwallneri jaoks oli tegemist teise MK-etapivõiduga järjest. Ta teenis esikoha ajaga 1:14.51. Teisena finišeeris MK-sarja üldliider, hollandlanna Puck Pieterse (Alpecin-Deceuninck; +0.38) ja kolmandana valitsev maailmameister Pauline Ferrand Prevot (Ineos Grenadiers; […]
Maastikuratturite olümpiakrossi sari jätkus kuuenda etapiga Prantsusmaal Haute-Savoies. Eesti valitsev meister Janika Lõiv (KMC MTB Racing Team) sai lühirajasõidus 19. koha. Seitsmeringilisel võistlusel pälvis oma esimese lühirajasõidu MK-etapivõidu hollandlanna Puck Pieterse (Alpecin-Deceuninck) ajaga 20.28. Vaid sekundiga kaotas talle inglanna Evie Richards (Trek Factory Racing XC) ja kolme sekundiga šveitslanna Alessandra Keller (Thömus Maxon). Lõiv jäi […]
ERGO kindlustus koostöös Eesti Olümpiakomiteega annab juba kaheksandat aastat välja noorte sportlaste stipendiumi, et puhuda tuult tiibadesse Eesti noortele sportlastele. Sellel aastal on stipendiumifondi kogusuurus 25 000 eurot ja sellele saavad kandideerida sportlased vanuses 16-25 (k.a) eluaastat. Stipendiumi eesmärk on toetada lootustandvate noorte sportlaste ettevalmistust ja osalemist rahvusvahelistel võistlustel. Stipendium on sihtotstarbeline ning mõeldud treening- […]
Lätis peetud Sigulda rattarallil pälvisid kolmikvõidu Eesti ratturid. Võitjaks tuli Markus Pajur, teise koha sai Siim Kiskonen ja kolmanda koha Markus Mäeuibo. Pajuri võiduajaks mõõdeti kaks tundi, 58 minutit ja 44 sekundit. Ta edestas Kiskoneni kolme ja Mäeuibot kaheksa sekundiga. Kümne parema hulka mahtusid veel Oliver Mätik ja Ove Lillmaa, kes said vastavalt seitsmenda ja […]