Esimene maastikuratta võistlus korraldati USA-s kaheksakümnendate alguses. Sellest ajast on distsipliin kasvanud ja populaarsust kogunud igast küljest. Esimesed Maailma Meistrivõistlused, kinnitatuna UCI poolt, toimusid 1990. aastatel.
Maastikurattal on neli erinevat suunda: olümpiakross; maastikuratta maraton; downhill; four-cross; eraldi alana toome maastiku all välja ka cyclo-crossi.
Maastikusõit peab toimuma looduslikul maastikul, ei tohi sisaldada kunstlikke takistusi ning peab valdavas osas olema läbitav rattalt maha tulemata. UCI on välja toonud 7 erinevat ametlikku maastikusõidu võistlusala, milleks on:
• Olümpiaformaat – starditakse ühisstardist ja sõidetakse vähemalt 5–9 km ringidel, võistluse kestus on kuni 2 h 15 min. Võistlustrass peab sisaldama erineva raskusastme, reljeefi , tehnilise nõudlikkuse ja pinnasega rajalõike.
• Maraton – võistlus ühisstardist 3–4 h ja 60–120 km, mille trassil ei tohi olla kattuvaid rajalõike.
• Punktist-punkti sõit ehk ralli – analoog maratonile, kuid distants võib olla lühem 25–60 km.
• Lühirajasõit – sõit ühisstardist 1–5 km ringil, kestvusega kuni 1 h, võib sisaldada kunstlikke või looduslikke takistusi, kui need ei kujuta ohtu võistlejate tervisele. Reeglina jääb lühiraja võistlustel sõidetava ringi pikkus ajaliselt 2–5 min. vahele ning kogu võistluse kestus 20–30 min. piiridesse. Lühiraja sõitude alaliigiks on mägirattasprindid, mis võivad toimuda alla 1 km ringil ja kus ühe sõidu kogukestus jääb alla 5 min. Sprindid algavad ajasõitudega ja jätkuvad 2–8- liikmeliste väljalangemissõitudega, kus võitjad kohtuvad lõpuks finaalis.
• Individuaalstardist sõit – eraldistart maastikul pikkus 5–25 km.
• Meeskonnavõistlus ehk teatesõit – kus võistkonna moodustavad sama või erinevate võistlusklasside sportlased. Sõidetakse kuni 9 km ringidel ning võistkonna liikmed läbivad ringe kordamööda, kusjuures vahetuse üleandmise momendil peavad võistlejad kindlaksmääratud vahetusala jooksul olema füüsilises kontaktis. Ühisstardist alanud võistluse võitjaks tuleb võistkond, kelle viimase vahetuse sõitja ületab finišijoone esimesena.
• Mitmepäevasõit – analoog maanteesõidu velotuurile.
Eesti meistrivõistlused 2022. aastal:
Olümpiakross (inglise keelne lühend – XCO) on ainus olümpiamängude kavas olev maastikuratta võistlusdistsipliin. Võistlusklasside kaupa ühisstardist toimuvad võistlussõidud toimuvad 4-6km ringidel.
Maastikukrossimaraton (inglise keelne lühend XCM) sõidetakse 60-120km pikkusel rohkete tõusumeetritega maastikurajal.
Mäestlaskumine (inglise keelne lühend DHI) on võistlus kella vastu, kus võistleja peab läbima kiired ja tehnilised lõigud. Rattur peab näitama julgust ja ka täpseid tehnilisi oskusi, et läbida erinevaid looduslikke takistusi.
Eesti maastikukrossi meister Janika Lõiv saavutas Ungaris sõidetud 1. kategooria võidusõidul kolmanda koha ja teenis sellega olulist punktilisa olümpiareitingusse. Võistluse võitis Maja Wloszczowska ajaga 1:25.01. Talle kaotas 1.30-ga Barbara Benko ja 2.38-ga Lõiv, kes jagasid omavahel pjedestaali madalamad astmed. “Hooaja viimased sõidud nõuavad alati palju vaimset jõudu ja 100% keskendumist. Ungari rada oli tehniliselt lihtne, […]
Maastikurattasõidu ja maanteesõidu vahel laiub suur kuristik. Kui maanteesõidus oleks Euroopa meistrivõistluste pronksiomanikul valida ilmselt mitme meeskonna vahel, siis maastikurattamaratoni 2016. aasta Euroopa meister ja tänavu pronksi võitnud Peeter Pruus on sunnitud sotsiaalmeedia vahendusel tööd otsima. Tänavu Itaalia klubi Torpado-Südtirol-International ridadesse kuuluv Pruus on postitanud oma Facebooki lehele kuulutuse sooviga järgmisel aastal maantee- või maastikurattameeskonnas […]
Eile, 15. septembril Prantsuse Alpides peetud UCI maratonide sarja kuuluval La Forestière Bulls Bikes maratonil saavutas Greete Steinburg 2. koha, võistlus oli ühtlasi ka MTB Alpine Cupi viimane etapp. Kolmekümnendat korda peetava võistluse stardijoonel oli 31 eliitklassi naist ja 28 kraadine kuumus.„Kohe esimesel tõusul hakkasid Greetel probleemid ketiga, ilmselt oli keti lukk saanud kannatada. Greete […]
Täna sõidetud 22. Tartu Rattamaratoni võitis esimest korda Gert Jõeäär (89 km, aeg 2:52.17). Talle järgnesid Peeter Pruus (+1.44) ja Josten Vaidem (+2.33). Jõeääre puhul on tegu esimese eestlasest võitjaga pärast 2015. aastat, kui triumfeeris Peeter Tarvis. Maraton, mis jääb meelde. Just selliste sõnadega võib kirjeldada tänavust Tartu Rattamaratoni, kus tuhanded ratturid trotsisid külma ilma, […]
Norras Haldenis toimunud maastikukrossi 1. kategooria võistlusel pälvis Janika Lõiv teise koha. Mari-Liis Mõttus finišeeris viiendana. Pehmel ja mudasel rajal toimunud võistluse võitis viiekordne maastikusõidu maailmameister (võitnud neli kulda maastikumaratonis ja ühe maastikukrossis) Annika Langvad ajaga 1:25.46. Teise koha sai Eesti meister Janika Lõiv, kes kaotas taanlannale kahe minuti ja kolme sekundiga. Kolmanda koha jättis […]