Esimene maastikuratta võistlus korraldati USA-s kaheksakümnendate alguses. Sellest ajast on distsipliin kasvanud ja populaarsust kogunud igast küljest. Esimesed Maailma Meistrivõistlused, kinnitatuna UCI poolt, toimusid 1990. aastatel.
Maastikurattal on neli erinevat suunda: olümpiakross; maastikuratta maraton; downhill; four-cross; eraldi alana toome maastiku all välja ka cyclo-crossi.
Maastikusõit peab toimuma looduslikul maastikul, ei tohi sisaldada kunstlikke takistusi ning peab valdavas osas olema läbitav rattalt maha tulemata. UCI on välja toonud 7 erinevat ametlikku maastikusõidu võistlusala, milleks on:
• Olümpiaformaat – starditakse ühisstardist ja sõidetakse vähemalt 5–9 km ringidel, võistluse kestus on kuni 2 h 15 min. Võistlustrass peab sisaldama erineva raskusastme, reljeefi , tehnilise nõudlikkuse ja pinnasega rajalõike.
• Maraton – võistlus ühisstardist 3–4 h ja 60–120 km, mille trassil ei tohi olla kattuvaid rajalõike.
• Punktist-punkti sõit ehk ralli – analoog maratonile, kuid distants võib olla lühem 25–60 km.
• Lühirajasõit – sõit ühisstardist 1–5 km ringil, kestvusega kuni 1 h, võib sisaldada kunstlikke või looduslikke takistusi, kui need ei kujuta ohtu võistlejate tervisele. Reeglina jääb lühiraja võistlustel sõidetava ringi pikkus ajaliselt 2–5 min. vahele ning kogu võistluse kestus 20–30 min. piiridesse. Lühiraja sõitude alaliigiks on mägirattasprindid, mis võivad toimuda alla 1 km ringil ja kus ühe sõidu kogukestus jääb alla 5 min. Sprindid algavad ajasõitudega ja jätkuvad 2–8- liikmeliste väljalangemissõitudega, kus võitjad kohtuvad lõpuks finaalis.
• Individuaalstardist sõit – eraldistart maastikul pikkus 5–25 km.
• Meeskonnavõistlus ehk teatesõit – kus võistkonna moodustavad sama või erinevate võistlusklasside sportlased. Sõidetakse kuni 9 km ringidel ning võistkonna liikmed läbivad ringe kordamööda, kusjuures vahetuse üleandmise momendil peavad võistlejad kindlaksmääratud vahetusala jooksul olema füüsilises kontaktis. Ühisstardist alanud võistluse võitjaks tuleb võistkond, kelle viimase vahetuse sõitja ületab finišijoone esimesena.
• Mitmepäevasõit – analoog maanteesõidu velotuurile.
Eesti meistrivõistlused 2022. aastal:
Olümpiakross (inglise keelne lühend – XCO) on ainus olümpiamängude kavas olev maastikuratta võistlusdistsipliin. Võistlusklasside kaupa ühisstardist toimuvad võistlussõidud toimuvad 4-6km ringidel.
Maastikukrossimaraton (inglise keelne lühend XCM) sõidetakse 60-120km pikkusel rohkete tõusumeetritega maastikurajal.
Mäestlaskumine (inglise keelne lühend DHI) on võistlus kella vastu, kus võistleja peab läbima kiired ja tehnilised lõigud. Rattur peab näitama julgust ja ka täpseid tehnilisi oskusi, et läbida erinevaid looduslikke takistusi.
Eesti vanim maastikurattamaratonide sari Hawaii Express Estonian Cup kulmineerub eriskummalisel 2020. aasta hooajal Ramudden Valgehobusemäe rattamaratoniga, mis leiab aset sügise esimesel nädalavahetusel, 26. septembril. Sportlikus vaates on kaalul väga palju. Senise viie etapi kokkuvõttes juhib sarja Peeter Tarvis (KoMo/Veloplus), ent tema tiimikaaslasel Gert Jõeäärel on endiselt võimalik 6-etapilise sarja kaalukaim trofee enda auhinnakappi tirida. Muide, […]
Päikeseline sügisilm ja kiire rada võimaldasid ratturitel seekordse Tartu Rattamaratoni läbida eelmise aastaga võrreldes oluliselt kiiremini. Vaatame otsa tänastes keerulistes oludes toimunud Eesti suurima spordürituse statistikale: Esialgsetel andmetel registreerus Tartu Rattamaratoni põhipäevale 3212 ratturit (mullu 5154). Kui lisada juurde ühistreeningu (310), Teate Rattamaratoni (123) ning lasteürituste (900) numbrid, saame 23. Tartu Rattamaratoni ürituste registreerunute arvuks […]
19. septembril toimus teine EWS (Enduro World Series) e-rataste enduro etapp Itaalias Pietra Ligure’is, kus klubis Miranda Factory Team sõitev Maaris Meier saavutas kolmanda koha. Meieri koduklubi Miranda Factory Team krooniti maailma e-rataste enduro 2020 võitjaks (EWS-E). “Tegin inimliku vea ja unustasin oma e-ratta akuvõtme koju. Meil oli lubatud kolme akut kasutada ehk kõigil kolmel […]
Täna sõidetud 23. Tartu rattamaratoni võitis endine profirattur Alo Jakin (89 km, aeg 02:33.56). Talle järgnesid Maris Bogdanovics (LAT) (+00.01) ja Peeter Tarvis (+00.01). Tänavune rattamaraton toimus päikeselise ilma ning heade rajaoludega, mis tähendas, et võitjad finišeerusid võrreldes eelmise aastaga lausa 18 minutit ja 12 sekundit kiiremini. Liidrite heitluses hakkasid olulised sündmused pihta alates Puka teeninduspunktist (36,5km), kui eest […]
Pühapäeval sõidetud 23. Tartu Rattamaratoni võitis endine profirattur Alo Jakin (89 km, aeg 2:33.56). Talle järgnesid Maris Bogdanovics ja Peeter Tarvis. Tänavune rattamaraton toimus päikeselise ilma ning heade rajaoludega, mis tähendas, et võitjad finišeerusid võrreldes eelmise aastaga lausa 18 minutit kiiremini. Liidrite heitluses hakkasid olulised sündmused pihta alates Puka teeninduspunktist (36,5 km), kui eest said […]