Esimene maastikuratta võistlus korraldati USA-s kaheksakümnendate alguses. Sellest ajast on distsipliin kasvanud ja populaarsust kogunud igast küljest. Esimesed Maailma Meistrivõistlused, kinnitatuna UCI poolt, toimusid 1990. aastatel.
Maastikurattal on neli erinevat suunda: olümpiakross; maastikuratta maraton; downhill; four-cross; eraldi alana toome maastiku all välja ka cyclo-crossi.
Maastikusõit peab toimuma looduslikul maastikul, ei tohi sisaldada kunstlikke takistusi ning peab valdavas osas olema läbitav rattalt maha tulemata. UCI on välja toonud 7 erinevat ametlikku maastikusõidu võistlusala, milleks on:
• Olümpiaformaat – starditakse ühisstardist ja sõidetakse vähemalt 5–9 km ringidel, võistluse kestus on kuni 2 h 15 min. Võistlustrass peab sisaldama erineva raskusastme, reljeefi , tehnilise nõudlikkuse ja pinnasega rajalõike.
• Maraton – võistlus ühisstardist 3–4 h ja 60–120 km, mille trassil ei tohi olla kattuvaid rajalõike.
• Punktist-punkti sõit ehk ralli – analoog maratonile, kuid distants võib olla lühem 25–60 km.
• Lühirajasõit – sõit ühisstardist 1–5 km ringil, kestvusega kuni 1 h, võib sisaldada kunstlikke või looduslikke takistusi, kui need ei kujuta ohtu võistlejate tervisele. Reeglina jääb lühiraja võistlustel sõidetava ringi pikkus ajaliselt 2–5 min. vahele ning kogu võistluse kestus 20–30 min. piiridesse. Lühiraja sõitude alaliigiks on mägirattasprindid, mis võivad toimuda alla 1 km ringil ja kus ühe sõidu kogukestus jääb alla 5 min. Sprindid algavad ajasõitudega ja jätkuvad 2–8- liikmeliste väljalangemissõitudega, kus võitjad kohtuvad lõpuks finaalis.
• Individuaalstardist sõit – eraldistart maastikul pikkus 5–25 km.
• Meeskonnavõistlus ehk teatesõit – kus võistkonna moodustavad sama või erinevate võistlusklasside sportlased. Sõidetakse kuni 9 km ringidel ning võistkonna liikmed läbivad ringe kordamööda, kusjuures vahetuse üleandmise momendil peavad võistlejad kindlaksmääratud vahetusala jooksul olema füüsilises kontaktis. Ühisstardist alanud võistluse võitjaks tuleb võistkond, kelle viimase vahetuse sõitja ületab finišijoone esimesena.
• Mitmepäevasõit – analoog maanteesõidu velotuurile.
Eesti meistrivõistlused 2022. aastal:
Olümpiakross (inglise keelne lühend – XCO) on ainus olümpiamängude kavas olev maastikuratta võistlusdistsipliin. Võistlusklasside kaupa ühisstardist toimuvad võistlussõidud toimuvad 4-6km ringidel.
Maastikukrossimaraton (inglise keelne lühend XCM) sõidetakse 60-120km pikkusel rohkete tõusumeetritega maastikurajal.
Mäestlaskumine (inglise keelne lühend DHI) on võistlus kella vastu, kus võistleja peab läbima kiired ja tehnilised lõigud. Rattur peab näitama julgust ja ka täpseid tehnilisi oskusi, et läbida erinevaid looduslikke takistusi.
Sille Puhu krooniti Serbias Novi Sadis olümpiakrossis 35-39-aastaste vanuseklassis Euroopa meistriks. Puhu võiduajaks oli viieringilisel võistlusel tund aega, 21 minutit ja 12 sekundit. “Sõidu tegi raskeks palavus. Juba stardis oli temperatuur 30 kraadi ligi. Sain stardist hästi minema, kuigi esimese kilomeetri peal tundsin juba “sipelgaid”, mis sundis tempot natuke mõistusepärasemalt valima,” rääkis Puhu peale võistlust. “Teisel […]
*Kalender täiendatud 11.08 AUGUST Võistlus Eesti maantee proffide ja amatööride võistluskalender 05.-08.08 Tsehhis Sazka Tour(2.1) Rein Taaramäe (Intermarche – Wanty – Gobert Materiaux) 05.-08.08 Norra 9´th Arctic Race of Norway (UCI 2.Pro) Stage 4 Martin Laas (BORA-hansgrohe); Markus Pajur (Team Arkéa Samsic) vigastatud 08.08 Itaalia 45´th Gran Premio Sportivi di Poggiana – Trofeo Bonin Costruzioni […]
Eesti parim mäestlaskuja Robert Johanson teenis Sloveenias Mariboris peetud Euroopa meistrivõistlustel 44. koha. Ajaga 3.15,96 kvalifikatsioonis 47. koha teeninud Johanson kaotas finaalsõidus võitjale Loris Vergier’le (2.56,67) 17,28 sekundiga. „Enesetunne oli väga hea ja iga sõiduga tundsin end kindlamalt. Rada läks aina kiiremaks ja lõpuks oli juba väga raske sellist kiirust hoida. Proovisin suruda nii palju […]
Hoovihmaga heideldes peeti laupäeval kaunil Vormsi saarel Marimetsa Kapp 2021 teine osavõistlus, PAF Vormsi IX Rattamaraton, kus võidu võttis Virgo Karu. Vaatamata heitlikule ilmale oli saarele siiski sõitnud küllaldaselt spordisõpru, et pidada maha üks korralik rattavõistlus. Pikal põhisõidul startis 65, lühemal sõidul asus stardijoonele 64 ratturit. Omapärases lõpuheitluses jõudsid üheaegselt, külg-külje kõrval ponnistades, lõpujooneni kaks […]
Škoda Laagri 21. Rakke rattamaratoni 48 km põhisõidu võitsid Gert Jõeäär ja Greete Steinburg. Finišisse jõudis pea 630 ratturit, lisaks osales lastesõidul 130 tulevikuratturit. Bosch Eesti Maastikurattasarja viienda etapi, Škoda Laagri 21. Rakke rattamaratoni 48 km põhisõidu järjekordse etapivõidu haaras endale Gert Jõeäär (Veloplus) ajaga 01:49.32, kohe tema järel oli Josten Vaidem (Fixus) ajaga 01:49.32 […]